MedieTeori

= **Fargeteori** = Farger er pigmenter som ved hjelp av reflektert lys gir øyet vårt en fargeopplevelse. Egentlig har vi bare tre farger: gult, rødt og blått. Men ved å blande disse parvis, og i tillegg bruke svart og hvitt, kan vi få fram flere tusen fargenyanser. Når vi blander fargepigmenter slik kalles det subtraktiv fargeblanding. De tre fargene kalles grunnfarger, eller primærfarger.

I et trykkeri brukes 4 grunnfarger: cyan, magenta, gul og svart (CMYK)

En farge beskrives ut fra fargetone (hvilken farge det gjelder, f.eks blå), valør (om fargen er lys eller mørk), metning (om fargen er rein eller blandet/dempet med brunt eller grått, eller uttynnet). På datamaskinen kalles dette HSB (Hue=farge, Saturation=metning, Brightness=lyshet)

· Primærfargene er de tre grunnfargene, rød, grønn og blå · Sekundærfargene er de fargene du får når du blander sekundærfargene med hverandre · Tertiærfargene fremkommer når du blander en sekundærfarge med en annen sekundærfarge eller en primærfarge.
 * Primær, sekundær og tertiær**

· Ensartet fargeharmoni er ulike nyanser av samme farge · Komplementær fargeharmoni er komplementærfarger som regnes som harmoniske ved bruk av kontraster
 * Fargeharmoni**

Vi kan sette sammen farger intuitivt basert på følelser, eller mer analytisk basert på kunnskap om farger. Kunnskaper om farger gir større sikkerhet og forståelse, men prøv ut begge metodene.
 * Fargesammensetting**

Begynn med å tenke igjennom hvilket uttrykk du vil oppnå: ro, dynamikk, varme, romantikk osv.

Velg 1 hovedfarge, f.eks blå, og bland inn svart eller hvitt slik at fargen varieres i ulike valører.
 * Valører av samme farge.**

Velg farger som har likhet i valør, f.eks. pastellfarger, dempede farger, dype farger etc.
 * Farger med lik valør.**

Velg 2 hovedfarger, nabofarger f.eks. gul/grønn, eller komplementærfarger f.eks rød/grønn.
 * Nabofarger.**

Farger som ligger rett overfor hverandre er motsatte. Det er lurt å la den ene fargen få dominere.
 * Komplementærfarger.**

Velg 3 eller 4 hovedfarger etter Itten´s fargeharmonilover, 3- eller 4-klang
 * 3-klang.**

Fargene kan være kalde eller varme, nære eller fjerne, rolige eller urolige. Fargene blir kaldere om du blander inn hvitt. Blander du inn grått, brunt eller litt av komplementærfargen, blir fargene roligere, dempet. Et rom vil virke større om du bruker lyse farger.
 * Fargeegenskaper og fargevirkninger**

Fargene har symbolske verdier avhengig av kultur og tradisjoner. Rødt står for kjærlighet, men kan også bety fare, krig og revolusjon. Gult og orange står for lys, varme og energi, grønt betyr ro eller håp, blått betyr ro og meditasjon, fiolett betyr mystikk og uro, svart betyr sorg og død, hvitt betyr renhet og uskyld.
 * Fargesymbolikk**


 * **farge** || **positive** || **negative** ||
 * gul || Sol, lys, varme og glede. energi || misunnelse, bitterhet, hat ||
 * orange || Glede, livsglede, aktivitet, vennskap. || uro ||
 * rød || Kjærlighet, kraft, energi, mot og vilje || krig og revolusjon ||
 * purpur || makt, ære, prakt, kongelighet ||  ||
 * lilla, fiolett || mystikk, ettertanke, anger, bot, oppgjør || frustrasjon og uro ||
 * blå || trofasthet, sannhet, håp og tro, fred, harmoni, evighet || ensomhet, tungsinn ||
 * grønn || vekst, frodighet, framgang, håp, harmoni, omsorg || løgn ||


 * gull || guddommelighet, herlighet, makt, ære ||  ||
 * sølv || renhet og uskyld ||  ||
 * hvit || renhet og uskyld ||  ||
 * svart || stil, eleganse || sorg, lidelse og død, mørkhet og tomhet ||
 * grått || ro || lidelse, tristhet, ||
 * brunt || fruktbarhet, frodighet || forråtnelse, undergang, død ||

Johannes Itten regnet med 7 fargekontraster i sin fargelære. Kontrast betyr motsetning, og oppstår når en tydelig kan skille farger fra hverandre.

Kontrasten mellom de enkelte fargene kalles egenkontrast. Den sterkeste kontrasten finner du mellom de reine primærfargene: gul, rød, blå. Sammen med svart blir de enda klarere.
 * Egenkontrast**

Hvitt og svart er den sterkeste kontrasten. I mellom har du hele gråtoneskalaen. Fargene kan gjøres lysere med hvitt, mørkere med svart. Gult er den lyseste fargen, fiolett er den mørkeste.
 * Lys/mørk-kontrast**

De kalde fargene ligger til venstre på fargesirkelen, de varme til høyre. De kalde er passive, fjerne. De varme er aktive og nære. Blågrønt og rødorange er den sterkeste kontrasten.
 * Kald/varm-kontrast**

Farger som står rett overfor hverandre i Itten`s fargesirkel er komlementære: rød-grønn, gul-fiolett, orange-blå. Når de blandes blir fargen grå.
 * Komplementærkontrast**

Fargenes lysstyrke er forskjellig. Rødt og grønt har samme lysstyrke og får lik oppmerksomhet. Gult sammen med fiolett har forholdet 1:3. Flateforholdet i tall er slik: gult 3, orange 4, rødt 6, grønt 6, blått 8, fiolett 9.
 * Kvantitetskontrast**

Motsetningen mellom reine og ureine (dempede) farger er kvalitetskontrasten. En farge dempes med å blande inn hvitt, svart, grått, brunt eller komplementærfargen.
 * Kvalitetskontrast**

En farge blir alltid påvirket av andre farger, og kan derfor gi oss merkelige fargeopplevelser. Øyet vil framkalle komplementærfargen når vi betrakter en farge, for å oppnå fargebalanse. Vi kan se fenomenet hvis vi plasserer den samme gråfargen sammen med andre farger. Gråfargen vil få et skjær av komplementærfargen.
 * Simultankontrast**


 * CMYK** er et fargesystem som brukes i forbindelse med trykk og reproduksjon, og firefargers separasjoner brukes til et 4-fargetrykk. Trykkfargene er cyan, magenta, gul og svart. Blanding av disse fire fargene er nok til å skape en troverdig kopi av en original (bilde, illustrasjon el.l.) Mengden av hver farge angis i prosentverdi mellom 0 og 100, f.eks. 40% magenta - hvor 0 er ingenting og 100 er heldekk.

CMYK er et subtraktivt fargesystem. Det vil si at når like mengder cyan, magenta og gul blandes, blir resultatet sort farge. Jo mer farge som brukes, jo mindre lys får du. Fargene subtraherer lys til det blir sort.

Primærfargene i CMYK er komplementære til primærfargene i RGB. Følgende fargepar er komplementære: rød - cyan, grønn - magenta, blå - gul. (By Gm Cr). Blanding av to primærfarger i CMYK gir en primærfarge i RGB: cyan + gul gir grønn, magenta + gul gir rød, cyan + magenta gir blå. Sort farge benyttes for å skape god dybde i reproduksjon av bilder og illustrasjoner - i tillegg til å være hovedfarge for tekst.

CMYK-systemet kan ikke gjengi like mange farger som RGB-systemet. Forskjellen er i størrelsesorden 4 millioner fargenyanser i CMYK og 16 millioner i RGB. Det kan dermed oppstå fargeforskjeller fra skjerm (RGB) til papir (CMYK).

Konvertering av farger fra ett fargerom til et annet er et eget fagfelt. Stikkord til dette er kromatisk (UCR) og akromatisk (GCR) repro. Forskjellene er viktige, avhengig av papiret det trykkes på. Digitale konverteringer gjøres typisk i et bildebehandlingsprogram, og er basert på enten fargetabeller (gammelt) eller ICC-profiler (nytt). Det er forskjell på CMYK-fargene avhengig av hvor i verden de benyttes. Grovt sett deles verden da opp i Europa, Asia og Amerika. Dominerende standarder er Eurostandard, SWOP og Toyo. Viskositeten varierer mye mellom f.eks. offsetfarger og dyptrykksfarger.

Fargeoppfattelsen avhenger av papiret som benyttes. Fargene påføres i tynne lag, og disse er da transparente. Innfallende lys trenger gjennom fargelaget og reflekteres fra papiret under. Mikrostrukturen i papiret varierer fra jevn og glatt for bestrøkne papirkvaliteter, til ujevne for resirkulerte/ubestrøkne papirkvaliteter. Glatt underlag reflekterer mer lys og virker «hvitere.» Papir som benyttes til trykking er veldig avgjørende med hensyn til resultatet. Et bestrøket papir gir en god fargegjengivelse, mens et resirkulert/ubestrøket papir gir en slørete og grå fargegjengivelse. Total fargemengde som kan påføres et papir varierer. Nordiske anbefalinger for avispapir er 240%. Det er ingen nordiske anbefalinger for følgende, men erfaringer tilsier at resirkulert/ubestrøket papir tåler ca 260-280%, og et godt bestrøket papir ca 300-320%. Rastertettheten og fargens egenskaper kan være bestemmende faktorer. I den mørkeste fargen som kan trykkes rent uten at rasterkvaliteten reduseres på trykk, er total fargemengde summen av prosentverdiene til de fire trykkfargene. Maksimal fargemengde er teoretisk 400% - dvs heldekk i alle fire farger.

Fargemengden som benyttes uttrykkes med density-verdier på heldekk (avhenger av tykkelsen på fargelaget), og måles av trykkeren med et densitometer - mange trykkeri har gjerne sin egen husstandard. For standarisert trykk eksisterer det ISO-standarder som regulerer bl.a. fargemengden, f.eks. ISO 12647-2. Å følge en standard kan være viktig ved f.eks. reklamasjoner. Til avisproduksjon brukes minst farge. Trykk på resirkulert miljøpapir bruker 30-40% mer farge enn et vanlig bestrøket papir.